Įvairiose ataskaitose jau kuris laikas skamba teiginys, kad lietuviai – savigydos čempionai: mano gebantys patys sau nusistatyti diagnozę ir pasiskirti vaistus, kuriuos perka, negailėdami pinigų, ir ryja kone saujomis.
Ilgametę vaistininkės patirtį sukaupusi Kėdainių senamiesčio vaistinės savininkė Rita Vasiliauskienė Vainauskienė tokius teiginius patvirtina: jos pastebėjimu, patys gydosi maždaug pusė klientų.
Dauguma – nuolaidų aukos
"Jau kuris laikas apie 50 procentų klientų ateina be receptų. Didesnė dalis jų nori konkretaus preparato, kiti dar linkę bent šiek tiek pasikonsultuoti su vaistininku", – sakė R. Vasiliauskienė Vainauskienė.
Farmacininkės tokia tendencija nestebina. Ji įvardija dvi pagrindines tokio reiškinio priežastis:
nuolatinė, įkyri ir agresyvi įvairių gydomųjų preparatų reklama;
laiko taupymas, vengimas laukti ilgose eilėse prie gydytojų kabinetų.
"Oficialiai reklamuoti vaistų Lietuvoje tarsi ir negalima, tačiau prekiaujantieji jais randa daugybę būdų, kaip įstatymus apeiti.
Vaistų reklamos persekioja ir televizoriaus ekranuose, ir laikraščiuose, ir radijo laidose. Patiklesnius žmones jos tiesiog užprogramuoja.
Dažnas jų tampa tarsi nuolaidų vergas – čiumpa kiekvieną pigiau parduodamą preparatą, nelabai žinodamas, nei kiek, nei kada jo prireiks", – stebėjosi vaistininkė.
Gydytojų vengia taupydami laiką
Kita svari savigydos priežastis – niekaip nesutvarkoma lietuviška gydymo sistema. Sunegalavus neretas norėtų apsilankyti pas gydytoją, tačiau paskambinęs į registratūrą sužino, kad tai galės padaryti tik po savaitės ar net mėnesio.
Ar įmanoma tiek laukti, kai, pavyzdžiui, nepakeliamai gelia nugarą? Belieka žingsniuoti į vaistinę ir pirkti ,,ką nors nuskausminančio".
O skausmui atlėgus, net nesistengiama ieškoti jo priežasties. Ir taip – iki kito karto.
Dažniausios – skrandžio problemos
Kokių vaistų dažniausiai kėdainiečiai prašo be receptų? R. Vasiliauskienė Vainauskienė į šį klausimą atsako net nedvejodama: "Nuo skrandžio problemų." Beje, gana dažnai ieškoma vaistų nuo nervų ir kraujospūdžio, o šie, savo ruožtu, kenkia būtent skrandžiui. Taip ir sukasi ratas.
"Kiek mažiau bėdų gresia tiems, kurie be recepto ieško vaistų ligoms, kurias jau seniai nustatė gydytojai.
Juk pasitaiko, kad kamuoja, pavyzdžiui, tulžies akmenys. Gydytojo rekomendacijos kaip ir žinomos. Tad užklupus paūmėjimui, galima vaistų ir pačiam nusipirkti.
Tačiau kitais atvejais verčiau eiti pas gydytoją – nesvarbu, kiek tenka laukti prie jo durų. Susigadinus sveikatą, laiko ir jėgų reikės nepalyginamai daugiau", – įsitikinusi R. Vasiliauskienė Vainauskienė.
Ligas skatina nerimas
Patys gydytis, beje, dažniausiai bando vyresnio amžiaus žmonės. Vaistininkės manymu, tai – natūrali tendencija: juk senatvėje sergama dažniau: "Ligas skatina ne tik įvairūs negalavimai, bet ir nerimas. Išvažiuoja vaikai į užsienį, palieka tėvus, o šie pradeda varstyti vaistinių duris, mat kamuoja sunkūs išgyvenimai."
Vaistininkės pastebėjimu, atskira klientų kategorija – jaunos kaprizingos mamos. Susirgusius mažylius jos bando gydyti įvairiais žoliniais preparatais, net nemanydamos skubėti pas gydytoją.
Neretai, deja, taip vaikai nugydomi iki būklės, kai be antibiotikų nebeišsiverčiama.
Paplitusi ir mada vartoti kuo daugiau įvairių maisto papildų – jie juk nuolat reklamuojami ir per radijas, ir per televizijas.
Panašius užsispyrėlius R. Vasiliauskienė Vainauskienė bando įtikinti, kad bent iš pradžių jie išbandytų ne medikamentus, o gydomąsias arbatėles. Į tokius patarimus, beje, įsiklausoma vis dažniau.
Žmonos gydo vyrus
Vaistininkui rekomenduoti vaistus lengva tik per reklamas. Gyvenime viskas kur kas sudėtingiau: juk reikia žinoti, kaip žmogus gyvena, kokia jo sveikatos būklė, o be specialių tyrimų tai – beveik neįmanoma.
"Ateina brandi moteris ir prašo vyrui vaistų nuo kosulio. Iš kur mums žinoti, ar tas vyras peršalo, ar kosulį skatina, tarkime, rūkymas?
Arba ateina apkūnus prakaito permerktas žmogus ir prašo vaistų nuo kraujospūdžio. O gal jam tiesiog reiktų atsikratyti antsvorio?" – pasakojo farmacininkė.
Vieną seną tiesą ji visgi pripažįsta be dvejonių: ,,Sveikatos pamatas – teisinga subalansuota mityba, judėjimas ir kuo mažiau streso."