Tarpparlamentinė NVS šalių Asamblėja (TA) – formavimo tvarka, funkcijos ir veikla
TA buvo sukurta 1992m. kovo 27d. Alma-Atos sutarties, kurią pasirašė Armėnijos, Baltarusijos, Kazachijos, Kirgizijos, Rusijos, Tadžikijos ir Uzbekijos parlamentų vadovai, pagrindu. Asamblėja buvo įsteigta kaip konsultacinė institucija klausimų ir dokumentų, dėl kurių yra suinteresuotos šalys, projektų svarstymui.
1993-95 TA nariais tapo Azerbaidžano, Gruzijos, Moldavijos parlamentai. 1999m. prie Alma-Atos sutarties prisijungė Ukraina.
1995m. gegužės 26d. Azerbaidžano, Armėnijos, Baltarusijos, Gruzijos, Kazachijos, Kirgizijos, Rusijos Federacijos ir Tadžikijos vadovai pasirašė Tarpparlamentinės NVS šalių Asamblėjos Konvenciją, kuri įsigaliojo 1996m. sausio 16d. 1997m. prie Konvencijos prisijungė Moldavija. Pagal šią Konvenciją TA yra pripažinta tarpvalstybiniu organu ir vaidina vieną iš svarbiausių vaidmenų NVS organų sistemoje.
TA sudaro parlamentinės šalių-dalyvių delegacijos, Asamblėjos Taryba, nuolatinės ir laikinosios komisijos, TA tarybos sekretoriatas ir kiti pagalbiniai organai. TA renkasi į posėdžius 2 kartus į metus.
Parlamentinę delegaciją sudaro valstybės atstovai, kuriuos išrenka arba paskiria valstybės parlamentas iš savo narių tarpo pagal vidaus reglamentus ir procedūras. Šios delegacijos dydis, veiklos laikotarpis ir įgaliojimų nutraukimo tvarka nustatoma valstybės, kuri paskyrė delegaciją.
Parlamentinė delegacija turi vieną balsą, jei kitaip nenustato TA. Sprendimai dėl svarstomų klausimų TA priimami posėdyje ir balsavime dalyvaujančių parlamentinių delegacijų. TA sprendimai gali būti priimti tik plenariniuose posėdžiuose. Plenariniams posėdžiams paeiliui pirmininkauja parlamentų delegacijų vadovai, jei kitaip nenustato TA.
TA Tarybą sudaro parlamentinių delegacijų vadovai. Taryba į posėdžius renkasi kelis kartus į metus. Taryba pati išsirenka pirmininką.
TA Tarybos sekretoriatas yra administracinis organas.
TA atviruose posėdžiuose kaip stebėtojai gali dalyvauti:
– NVS organų atstovai;
– Valstybių, kurios nėra TA Konvencijos dalyvės, parlamentų atstovai;
– Tarptautinių organizacijų atstovai;
– Valstybių (tiek dalyvių, tiek ne) visuomeninių organizacijų atstovai.
TA funkcijos (pagal Konvenciją)
– Svarsto valstybių-dalyvių bendradarbiavimą įvairiose srityse ir nukreipia savo rekomendacijas šiais klausimais Valstybių vadovų tarybai ir/arba Vyriausybių vadovų tarybai, taip pat kitiems NVS organams, parlamentams, atsižvelgiant į svarstomų klausimų turinį;
– Nagrinėja klausimus, perduotus jai Valstybių vadovų tarybos ir/arba Vyriausybių vadovų tarybos ir atitinkamai šioms institucijoms pateikia rekomendacijas, taip pat kitiems NVS organams;
– Tvirtina rekomendacijas dėl valstybių-dalyvių įstatymų leidybos suartinimo;
– Rengia įstatyminių aktų modelius ir su atitinkamomis rekomendacijomis nukreipia juos valstybių-dalyvių parlamentams;
– Rengia rekomendacijas dėl NVS valstybių-dalyvių sutarčių (susitarimų), sudarytų Sandraugos rėmuose, bei tam tikrų kitų sutarčių ratifikacijos procedūrų sinchronizacijos;
– Rengia rekomendacijas dėl valstybių-dalyvių įstatymų leidybos derinimo su tarptautiniais susitarimais, sudarytais NVS rėmuose;
– Bendradarbiauja teisinio pobūdžio informacijos mainuose tarp valstybių-dalyvių;
– Svarsto kitus tarpparlamentinio bendradarbiavimo klausimus.
Taip pat TA turi teisę sudaryti nuolatines ir laikinąsias komisijas iš parlamentų delegacijų atstovų, kitus pagalbinius organus, reikalingus funkcijų vykdymui.
Taip pat TA turi teisę:
– Sudaryti sutartis (tame tarpe ir tarptautines nustatytos Konvencijoje kompetencijos ribose);
– Kelti bylas teisme ir dalyvauti teisminiuose procesuose.